Електронні накладні будуть обов'язковими у 2022 році. Як це працює і кого стосується
- Як працює система ТТН зараз
- А що заважало перевести все "у цифру" раніше?
- Це єдина проблема?
- Коли запрацюють нові правила?
- Що ще зміниться?
- Де гарантії, що дані е-ТТН підприємств будуть захищені?
- Чи будуть різнитися умови оформлення е-ТТН для різних галузей бізнесу?
- А в кого можуть виникнути проблеми?
- Яка відповідальність за порушення норм про обов’язкові е-ТТН?
- Хто проти та що саме робити бізнесу, щоб підготуватись?
У розпал підготовки до нового року українським підприємцям, які користуються послугами перевізників, слід враховувати нову вимогу. Вже з 1 серпня обов’язковою стане лише електронна форма товарно-транспортних накладних (ТТН). Щоб не витрачатись на штрафи через неправильне заповнення ТТН, подбати про налаштування відповідних бізнес-процесів варто вже зараз.
Долучайтесь до нас на Facebook та беріть участь в дискусіях
LIGA.net розпитала в одного з розробників нової системи е-ТТН Антона Зінченка, керівника проєктів у сфері цифровізації ГО "Інститут аналітики та адвокації", як вона працюватиме та що саме слід зробити бізнесу, щоб підготуватись до нових правил.
Ось, що він розповів.
Як працює система ТТН зараз
Товарно-транспортні накладні стосуються трьох учасників: вантажовідправник, перевізник, одержувач. Відповідно до чинного законодавства, для кожного з них повинні бути створені окремі примірники накладної. Але бізнес наразі друкує по чотири примірники – щоб останній з усіма підписами повернувся до замовника, і той зміг розрахуватися із перевізником.
Система дуже залежна від "людського фактору" – папірці часто губляться чи з ними стається плутанина, бізнес втрачає гроші. Бувають випадки, коли водії возять за собою по 150 різних замовлень та відповідно по чотири копії ТТН для кожного з них.
Минулого року, згідно з даними Держстату, для перевезення понад 150 млн тонн вантажів підприємцям довелося роздрукувати близько 150 тонн документів. Перехід в "цифру" обіцяє прискорити процеси обміну накладними на понад 90%.
А що заважало перевести все "у цифру" раніше?
Ще у 2013 році великі українські компанії спробували перейти на електронний документообіг (ЕДО) – вийшло не у всіх, але проєкт отримав майбутнє. У липні 2019 року в Україні набрав чинності наказ Міністерства інфраструктури №413, який дозволив бізнесу користуватися електронними ТТН на рівні з паперовими бланками. Але окрім дозволу на користування, документ ніяк не регулює процеси оформлення та обміну е-ТТН, через що виникає чимало плутанини, як саме та де це робити.
Тож бізнес доволі "холодно" сприйняв нові можливості. За два роки існування проєкту, запровадити е-ТТН у свої бізнес-процеси вдалося близько 500 юридичним особам чи фізичним особам-підприємцям – з понад 25 000 українських підприємств за підсумками 2020 року.
Створювати е-ТТН українські підприємці можуть на популярних платформах електронного документообігу. Зараз атестовано вісім провайдерів таких послуг: "Вчасно", "Документ-онлайн", EDIN, "ППЛ 33-35", MEDoc, "Совтес", "Смарттендер", "Оптіма ДОК".
Однак, щоб процеси обробки електронних документів працювали належним чином й всі учасники ланцюжка могли обмінюватися ними – і відправник, і транспортна компанія, і вантажоодержувач повинні використовувати систему електронного документообігу, яка має інтеграцію з центральною базою даних Міністерства інфраструктури України. Власне вона й повинна забезпечувати так звану інтероперабельність. Наразі провайдери інтегруються з центральною базою даних, після чого буде можливим обмін даними з базою МІУ та між собою.
Це єдина проблема?
Ні. Навіть за умови використання електронних форм всіма трьома учасниками, бізнес поки що все одно повинен мати одну паперову копію з усіма підписами. Саме її вимагають інспектори Державної служби з безпеки на транспорті, оскільки їм поки бракує обладнання для перевірки електронних документів та немає доступу до бази даних.
Ще одна проблема у тому, що як тільки накладено КЕП (кваліфікований електронний підпис) когось з учасників ланцюга, електронна товарно-транспортна накладна стає незмінним документом. Після цього її – як би та не виглядала та якого б формату вона не була – вже неможливо змінити. Єдиний варіант вносити зміни – створювати коригуючі акти, але всі учасники процесу мають повторно накласти свої КЕПи чи підтвердити згоду з такими змінами, що трохи ускладнює процес.
Коли запрацюють нові правила?
Оскільки наказ МІУ не регулює умови створення та обміну е-ТТН, ми за підтримки міжнародних донорів запропонували внести відповідні зміни до законопроєкту "Про автотранспорт" – з 1 жовтня він набрав чинності. Закон надає визначення реєстру товарно-транспортних накладних, необхідного для створення спільної бази даних. І це ключова відмінність від чинної системи – завдяки реєстру вдасться уникнути наявних проблем.
Тепер уряду залишилось ухвалити постанову про функціонування реєстру – після цього з 1 серпня 2022 року е-ТТН стане обов’язковою для всіх перевезень загальної групи товарів.
Але вже зараз провайдери інтегрують свої електронні бази – щоб доєднатися до системи, доопрацювати свої платформи, та пройти тестування (стосується навіть вже зареєстрованих) – у них є час до 1 березня.
Що ще зміниться?
Окрім спільного реєстру, нова система передбачає ще одну важливу відмінність від чинної – формат е-ТТН. Ми пішли за принципом європейського формату та використали міжнародний стандарт UN/CEFACT для формування структури XML-файлів – він дає змогу доповнювати інформацією документ кожній стороні. Натомість буде видно, хто що вносив.
Для внесення коректив можна буде використовувати коригуючі акти – наприклад, акт перевантаження з одного транспорту в інший. Буде близько восьми варіантів таких додатків: наприклад, зміна пункту розвантаження, використання проміжних складів, перепломбування тощо. Вони теж обов’язково мають бути електронними. Думаю, вже на початку наступного року буде доступний приклад стандартних форм для актів, але бізнес може вже зараз вносити свої пропозиції.
Акти також реєструються в системі, тож під час перевірки інспектор Укртрансбезпеки не зможе їх ігнорувати. До речі, про них – у планах служби на 2022 рік є реалізація власного обліку перевірок. Наразі близько половини інспекторів мають планшети для перевірки е-ТТН – але до 1 серпня у ДСБТ є всі шанси повністю укомплектувати обладнанням весь штат.
Де гарантії, що дані е-ТТН підприємств будуть захищені?
У самому реєстрі не зберігатимуться документи про торговельно-транспортні операції. Система не накопичуватиме дані про ціну, кількість тощо. Її завдання зібрати метадані про ТТН учасників процесу перевезень, точок, з якої та в яку прямує товар, вагу товару та його групу – загальна чи спеціальна. У системі зберігається посилання на автора кожного документу. Той, хто його створив, також реєструє сторони ТТН, система фіксує та наповнює так званий конвеєр подій, доступний для кожної сторони, саме за допомогою цього механізму забезпечується обмін даними між усіма учасниками. Якщо хтось із них прийде в систему з будь-якого провайдеру ЕДО, що приєднався до неї, – він отримає всі свої документи.
Чи будуть різнитися умови оформлення е-ТТН для різних галузей бізнесу?
Так, з 1 серпня обов’язковими е-ТТН стануть для бізнесу, який перевозить товари загальної групи і де отримувачем товару є юридична особа. Для випадків, коли отримувачем є фізична особа, згодом теж спробуємо надати інструменти для е-ТТН, але поки це складно організувати з низки причин, зокрема через те, що кінцеві споживачі здебільшого не мають електронних підписів.
Найбільше від запровадження е-ТТН виграє логістичний бізнес – не потрібно буде возити купи документів. А готовий до їхнього впровадження найбільше ритейл – той вже використовує електронні накладні для взаємодії зі своїми постачальниками.
Також відносно легко буде інтегруватися в систему бізнесу, який працює у галузях лісового господарства, виробництва та продажу спирту та алкогольних напоїв. У цих груп товарів вже є оцифровані реєстри ТТН – їм потрібно буде лише доєднатися до центрального компоненту.
Хоча остання група належить до так званих спецтоварів – також у переліку нафтопродукти, хліб, молоко та інші – на них вимога про обов’язкові е-ТТН з 1 серпня не поширюється. Але вона може стати обов’язковою вже у 2023 році.
А в кого можуть виникнути проблеми?
Найбільша група ризику для впровадження е-ТТН – аграрний бізнес. Не на кожному полі є доступ до інтернету та електронних ключів, щоб підписати документ. Додаткові складнощі можуть бути спричинені слабкою цифровою обізнаністю робітників. Також у полі може бути складно визначити правильну вагу вантажу під час формування накладної.
Але оскільки найбільше перевантажень на дорогах саме там, з 1 серпня е-ТТН стане для них обов’язковою. Втім для агрокейсів опрацьовується варіант, коли зазначатиметься приблизна вага (з допустимим перевантаженням), але з вимогою: коли машина приїжджає на пункт приймання, вони зобов’язані зафіксувати чітку вагу.
Яка відповідальність за порушення норм про обов’язкові е-ТТН?
Відповідальність вже прописана у законі про габаритно-ваговий контроль на транспорті, який набрав чинності 1 жовтня 2021 року (ст. 132-2 КпАП). Зокрема, за порушення вимог оформлення та внесення відомостей до товарно-транспортної накладної "світить" адмінштраф у розмірі від 1000 до 3000 неоподатковуваних мінімумів (від 17 000 до 51 000 грн).
Хто проти та що саме робити бізнесу, щоб підготуватись?
Український бізнес можна поділити на сіру та білу частини. Проти запровадження е-ТТН може бути "сірий" бізнес, оскільки він побоюється, що дані про його перевезення стануть доступними Мінінфраструктури та перевіряючим органам. Їм простіше заповнити "на колінках" ці кілька документів, поставити підписи та поїхати далі, а не декларувати доходи чи "світити кеш".
Тож перша порада для бізнесу – усвідомити, що попри скепсис е-ТТН справді стане обов’язковою вже з 1 серпня. Друга: зрозуміти, яку роль виконує саме ваш бізнес у ланцюжку забезпечення товарами та адаптувати свої процеси під використання електронної форми.
Уже зараз варто обрати свого провайдера, з яким буде зручніше працювати. Тоді є всі шанси отримати від нього не "пакетний" набір послуг, а справді робочий адаптований під ваш бізнес-продукт.